Снимка: iStock
Изводът е след кампания за грамотност, в която са участвали предимно младежи, но и хора от всякакви възрасти
50% от включилите се в кампанията за грамотност „Животът няма „аУтокорект“, която „Как се пише?“ организира в помощ на зрелостниците, не могат да се справят с пунктуационните правила в българския книжовен език. Това показва анализът след края на инициативата, в която участваха предимно младежи, но и хора от всякакви възрасти.
Средният резултат на правилните отговори на въпросите, свързани с правопис, е 54 на сто, а при граматичните задачи – 57%. Това по международните стандарти за езикови тестове се равнява на оценка, близка до кръглата тройка, докато у нас прагът за вземане на изпита е едва 30 на сто верни отговори, коментират организаторите.
Кампанията "Животът няма аУтокорект" помогна на зрелостниците за матурите
В продължение на 50 дни в една от най-актуалните сред тийнейджърите социални мрежи – Threads, се публикуваха задачи и правила в първото по рода си дигитално помагало. То беше насочено специално към завършващите дванайсетокласници и повишаване на резултатите от държавния зрелостен изпит (ДЗИ) по български език и литература. Организатори на инициативата са д-р Павлина Върбанова, основателка на „Как се пише?“, Доротея Николова, учителка по български език и литература, и агенция Huts Group начело с творческите директори Иван Ланджев и Драгомир Дончев.
Целта на начинанието - този нестандартен допълнителен ресурс за подготовка да подпомогне работата в клас на учителите, за да се преодолее непрекъснато падащото равнище на грамотност сред младежите. Една от ясните индикации за главоломния спад е, че миналата година средният резултат слезе под 4,00, а слабите оценки бяха почти 18%.
Къде се греши най-много?
Според „Как се пише” едно от най-плашещите наблюдения в рамките на инициативата е, че избягваме да се ангажираме с решаване на сложни задачи. Това става много ясно видимо, ако погледнем участието в анкетите, обясняват те. Когато верният отговор в задачата се избира само от четири отделни думи, се включват значителен брой потребители в социалната мрежа. Ако обаче има четири отговора, всеки от които е цяло изречение, броят на участниците спада с три четвърти. Неспособността да се осмисли изречението и липсата на концентрация се потвърждават от факта, че много често участниците в анкетите не забелязват частицата НЕ, изписана с главни букви, която индикира, че се търси в кой от посочените отговори няма грешка.
"Числата на седмицата": Възрастните българи са грамотни, децата - не чак толкова
Прилагането на пунктуационната норма е крайно разколебано и е трудно да се откроят конкретни правила, които не са научени. При правописа положението е сходно, но могат да се дадат някои примери. 42% от анкетираните например не знаят, че думата порасна се пише без „т“, 76 на сто не са наясно с правописа на заимствам и добавят едно излишно „в“ отпред. 51% смятат, че се пише маниЯк вместо правилното маниАк.
Само 30% от хората знаят, че трябва да се членува първата дума в съставно собствено съществително име, например в изречението Министерският съвет прие решение. При граматичните правила се забелязва и неяснота относно правилната употреба на деепричастията. Сериозно затруднено е усвояването на правилата за използване на бройната форма (десет автомобила, но десет приятели), което се вижда и от статистиката на сайта „Как се пише?“ – те са търсени по-често от тези за пълния и краткия член например.
„За да станат знанието и грамотността отново ценени, за да повишим бала и да спрем да сме тройкаджии като социум, трябва всеки да направи нещо в своята сфера на влияние – независимо дали това е семейната среда, училището, работното място или публичните изяви”, смятат организаторите.