Снимка: iStock
Коментар на Добрин Иванов и Валя Гигова
Със 112 гласа "за", 53 "против" парламентът прие на първо четене промени в Закона за защита на лицата, подаващи сигнали или публично оповестяващи информация за нарушения. Целта е да се осигури защита на хората, които сигнализират за нарушения, станали им известни в хода на тяхната работа.
Според Добрин Иванов от АИКБ при новите изменения се определя процедура, по която да се подават сигнали за нарушения. "Определя се и отговорна институция - Комисия за защита на личните данни. Законът отваря вратата за нелоялна бизнес конкуренция. Чрез него на работодателите се вменява допълнителна административна тежест - всяко предприятие над 50 души трябва да има процедура за сигнали за нередности, а да има и лице, което да ги разглежда и да докладва за резултатите", посочи той.
БОНУС СРЕЩУ ДОНОС: Остри реакции срещу предложените от МФ данъчни промени
От своя страна адвокат Валя Гигова смята, че дълги години доносите са разрушили моралните устои на обществото. "В закона се прави разширяване на предметния обхват, изключвйки сфери, в които никога по никакъв начин не трябва да бъде прилаган. Беше изключен изцяло от правната сфера. С изменението се стеснява - неприкосновеността остава само за кореспонденцията между адвокат и клиент. Така може служители в кантора да подават сигнали за документи, които са видели. Това ще разруши основите на адвокатската професия и доверието в правосъдието. Текстовете, касаещи правната сфера, не бива да бъдат пипани", коментира тя.
По думите ѝ според закона, ако някой бъде нарочен, защото е подал сигнал, има право на юридическа защита. "Това означава, че работодателят, ако е тръгнал да го уволнява или понижава, решението може да бъде отменено. Това обаче е временна мярка, така се създава механизъм за блокиране на управленски решения. Не трябва да се пипа давностното ограничение от 2 години за подаване на сигнали", подчерта Гигова.